UNIVERSITATEA ”POLITEHNICA” DIN TIMIŞOARA

Piaţa   Victoriei   Nr.2   -  1900   TIMIŞOARA   -   ROMÂNIA
Tel:  40-256-40.30.11  Fax:  40-256-40.30.21  E - Mail:  rector@rectorat.utt.ro

Redactare din 28.09.2004

                                                          Nr.              / 

REGULAMENTUL DE ORGANIZARE ŞI DESFĂŞURARE
A PROCESULUI DE ÎNVĂŢĂMÂNT DE FORMARE INIŢIALĂ
 DIN UNIVERSITATEA "POLITEHNICA" DIN TIMIŞOARA

	I. DISPOZIŢII-CADRU

Art. 1. Procesul de învăţământ din UPT se desfăşoară în sistemul creditelor transferabile.

Art. 2. Noţiunea de “credit” desemnează un punctaj asociat unei discipline de studiu în scopul cuantificării cotei părţi ce îi revine ei din încărcarea la care planul de învăţământ îl supune, într-un fel sau altul, pe student:
•	prin cerinţa de prezenţă la activităţile de curs, seminar, laborator, proiect sau, după caz, de practică;
•	sub aspectul efortului individual:
-	de învăţare a materiei predată şi-sau indicată la curs,
-	de efectuare a temelor de casă,
-	de pregătire a lucrărilor de laborator şi prelucrare a datelor experimentale,
-	de elaborare a referatelor şi proiectelor;
•	în procesul de evaluare a cunoştinţelor şi abilităţilor dobândite.

	De asemenea, se exprimă prin credit şi efortul de pregătire a examenului de finalizare a studiilor, considerat în completitudinea sa, şi de susţinere a probelor în care el consistă.

Art. 3. Creditul aferent unei discipline se obţine prin promovarea acelei discipline, indiferent de nota cu care promovarea are loc.

Art. 4. Se spune despre credite că au atributul de transferabilitate atunci când pot fi recunoscute, în cadrul aceleiaşi specializări sau al unei alteia, în aceeaşi universitate sau într-o alta, la nivel individual sau în pachet/pachete, în locul altor credite, corespunzătoare altor discipline, asimilabile celor cărora ele le sunt asociate sau acceptabile în alternativă la ele.

Art. 5. Se spune despre un proces de învăţământ că este organizat în sistemul creditelor transferabile, dacă, în cadrul lui, fiecare student, de comun acord cu universitatea la care este înmatriculat, îşi stabileşte, printr-un contract de studii bilateral, care are în vedere specificul specializării în care studentul aspiră să obţină diploma, curriculum-ul pe care îl are de urmat, astfel încât în final, dar şi pe parcurs, să obţină, atât sub aspect cantitativ, cât şi sortimental, creditele stabilite ca necesare,  respectiv ca acceptabile, pentru specializarea în cauză; unele dintre credite, precizate în cadrul contractului şi reprezentând o pondere relativ redusă din total, pot fi obţinute în cadrul altei / altor specializări, inclusiv din altă facultate / alte facultăţi sau chiar altă universitate / alte universităţi.

Art. 6. Şcolarizarea în UPT parcurge două cicluri:
1.	ciclul I, cuprinzând, la forma lungă de învăţământ, anii de studiu I-II, iar la forma scurtă de învăţământ, anul de studiu I;
2.	ciclul II, cuprinzând,  la  forma  lungă de învăţământ,  anii de studiu III-V (la arhitectură: III-VI), iar la forma scurtă de învăţământ, anii de studiu II-III. 

Art. 7. Un an de studiu are o întindere temporală de 36 săptămâni, administrate la nivel de semestru. Primele 18 săptămâni reprezintă semestrul I, iar ultimele 18 –semestrul II. În fiecare semestru, 14 săptămâni sunt dedicate esenţialmente transmiterii de cunoştinţe şi formării de abilităţi, iar 4 săptămâni –exclusiv evaluării cunoştinţelor şi abilităţilor. Perioadele dedicate exclusiv evaluării cunoştinţelor şi abilităţilor se numesc sesiuni. În fiecare semestru, există două sesiuni: una cu  durata  de  x săptămâni,  cu x=0-2,  programată în   perioada  dintre săptămânile 8 şi 10 ale semestrului, şi una cu durata de 4-x săptămâni, programată la sfârşit de semestru. Sesiunile din semestrul 1 se numerotează cu 1, respectiv 2, iar sesiunile din semestrul 2 -cu 3, respectiv 4. Durata şi amplasarea temporală a sesiunilor în intervalele regulamentare se stabilesc de către Birourile Consiliilor Facultăţilor în mod specific pentru fiecare an de studiu, cu respectarea punctelor de vedere majoritare ale studenţilor direct vizaţi.

În extensie la cele 36 săptămâni peste care sunt definite semestrele, pentru anii de studiu neterminali se programează  stagii de practică cu durata conformă planului de învăţământ. 	Stagiul  de  practică  al  unui  an  de studiu se consideră în cuantumuri de 50 % în contul semestrului I şi 50 % în contul semestrului II, indiferent de modul şi intervalul / intervalele de timp în care el se desfăşoară. 

De asemenea în extensie la cele 36 săptămâni peste care sunt definite semestrele, în perioada ce premerge începutului de nou an universitar, pentru toţi anii de studiu, se prevede o sesiune de restanţe –sesiunea 5- cu durata de 3 săptămâni.
	
Art. 8. Procesul de învăţământ din UPT, în ansamblul său, prin întreaga solicitare  la  care  îl  supune  pe  student, determină o încărcare săptămânală medie a acestuia de 42 ore, extinsă pe parcursul tuturor celor 18 săptămâni ale fiecărui semestru. În consecinţă, la nivel de semestru, încărcarea totală va fi de 18*42 =756 ore.
Art. 9. Încărcarea totală semestrială a unui student se transpune în credite astfel încât, la nivelul ansamblului disciplinelor programate pentru semestrul în cauză, în acord cu normele definite şi promovate de Uniunea Europeană sub sigla ECTS (European Credit Transfer System), să se totalizeze 30 puncte.

Întrucât încărcarea semestrială totală a unui student, exprimată în ore, diferă de la o universitate la alta, rezultă că semnificaţia în ore de încărcare a unui punct de credit variază şi ea, de la caz la caz; evident, un asemenea lucru nu poate fi ignorat, decât atunci când diferenţele ce intervin sunt minore.

Atribuirea de credite disciplinelor de studiu se face la nivelul Consiliilor Facultăţilor, în acord cu semantica noţiunii de credit (vezi art. 2) şi plecând de la propunerile catedrelor / departamentelor de specialitate. Fac excepţie de la această regulă disciplinele impuse prin standardele curriculare ale UPT, cărora creditele li se stabilesc de către Biroul Executiv al Senatului.

II. DISPOZIŢII PRIVIND PLANURILE DE ÎNVĂŢĂMÂNT

Art. 10. Activităţile de învăţământ din UPT sunt de tipul: curs, seminar, laborator, proiect, practică.

Art. 11. În ciclul I de învăţământ, planurile de învăţământ sunt specifice la nivel de profil. În ciclul II de învăţământ, planurile de învăţământ se personalizează la nivel de specializare. La baza întocmirii planurilor de învăţământ stau următoarele specificaţii:
A. Pentru forma lungă de învăţământ:
a)	Semestrele 1-9 (la arhitectură: 1-11) cuprind cursuri, seminarii, laboratoare, proiecte şi practică (practica se prevede doar în sem. 1-8), precum şi evaluările aferente; toate acestea, împreună, au asociate la nivel de semestru 30 credite.
b)	Semestrul 10 (la arhitectură: 12)  este dedicat elaborării proiectului de diplomă şi pregătirii şi susţinerii examenului de finalizare a studiilor; tuturor acestor activităţi li se asociază un total de 30 credite.
c)	Numărul de ore didactice fizice pe săptămână este:
•	max. 28 în semestrele 1-2 
•	max. 27 în semestrele 3-4
•	max. 26 în semestrele 5-9 (la arhitectură: 5-11)
În plus, în fiecare din semestrele 1-8, se prevăd  45 ore de practică, de regulă în perioade compacte dedicate; orele de practică din semestrele impare pot fi translatate alături de cele din semestrele pare, pe parcursul vacanţei de vară.
d)	
Planurile de învăţământ ale tuturor specializărilor vor cuprinde –cu statutul de discipline impuse- disciplinele indicate în Anexa 1 –“Standardele curriculare ale UPT”.
e)	Numărul maxim de discipline pe semestru -altele decât  Practica şi Educaţia Fizică- este 7. În mod excepţional, cu aprobarea Biroului Executiv al Senatului, acestora li se poate adăuga o a opta, conţinând doar ore de aplicaţii.
f)	În semestrele 1-4, toate disciplinele au statut de discipline impuse, nefiind permise opţionalităţi. Disciplina “Limbi de circulaţie internaţională” are o situaţie aparte: instanţierea ei se face, opţional, prin limba engleză, limba franceză, limba germană, etc.
g)	În semestrele 5-6, cel puţin 25 % dintre discipline au statut de discipline opţionale independente 
h)	În semestrele 7-8 (la arhitectură: 7-10), cel puţin 40 % dintre discipline au statut de discipline opţionale, cel puţin 20 % fiind opţionale independente, iar restul -opţionale împachetate
i)	În semestrul 9 (la arhitectură: 11), toate disciplinele au statut de discipline opţionale, cel puţin 40 % fiind opţionale independente, iar restul opţionale împachetate

B. Pentru forma scurtă de învăţământ:
a)	Semestrele 1-4 cuprind cursuri, seminarii, laboratoare, proiecte şi practică, precum şi evaluările aferente; toate acestea, împreună, au asociate la nivel de semestru 30 credite.
b)	Semestrul  5  este dedicat integral pentru practică în producţie, la nivelul a 18 săptămâni * 30 ore / săptămână, cotate cu un total de 30 credite. 
c)	Semestrul 6 cuprinde 7 săptămâni de predare cu evaluare pe parcurs, având asociate un total de 15 credite şi 7 săptămâni dedicate elaborării proiectului de diplomă şi pregătirii şi susţinerii examenului de finalizare a studiilor, având asociate, de asemenea, 15 credite.
d)	Numărul de ore didactice fizice pe săptămână este:
•	max. 28 în semestrele 1-2 
•	max. 27 în semestrele 3-4 
•	max. 26 în semestrul 6 (săptămânile 1-7)
În plus, în fiecare din semestrele 1-4, se prevăd  45 ore de practică, de regulă în perioade compacte dedicate; orele de practică din semestrele impare pot fi translatate alături de cele din semestrele pare, pe parcursul vacanţei de vară.
e)	Planurile de învăţământ ale tuturor specializărilor vor cuprinde –cu statutul de discipline impuse- disciplinele indicate în Anexa 1 –“Standardele curriculare ale UPT”.
f)	Numărul maxim de discipline pe semestru -altele decât  Practica şi Educaţia Fizică- este 7, în semestrele 1-4, respectiv 4, în semestrul 6. În mod excepţional, cu aprobarea Biroului Executiv al Senatului, disciplinelor din semestrele 1-4 li se poate adăuga o a opta, conţinând doar ore de aplicaţii.

g)	În semestrele 1-2, toate disciplinele au statut de discipline impuse, nefiind permise opţionalităţi. Disciplina “Limbi de circulaţie internaţională” are o situaţie aparte: instanţierea ei se face, opţional, prin limba engleză, limba franceză, limba germană, etc.
h)	În semestrele 3-4 şi 6, cel puţin una dintre discipline va avea statut de disciplină opţională independentă.

Art. 12. Disciplinele opţionale pentru o anumită specializare pot fi alese:
•	dintre disciplinele opţionale din planul de învăţământ al acelei specializări;
•	dintre disciplinele obligatorii sau opţionale din planul de învăţământ al altei/altor specializări, din profilul specializării în cauză;
•	dintre disciplinele obligatorii sau opţionale din planul de învăţământ al altei/altor specializări, de profil diferit de cel al specializării în cauză.

Art. 13. Alegerea disciplinelor opţionale se efectuează -după o informare temeinică a studenţilor, realizată pe baza unor materiale scrise, prezentate lor şi oferite spre consultare directă în timp util-, sub asistenţa şi cu acordul autorităţii instituţionale descentralizată la nivelul specializării în care se urmăreşte să se obţină diploma, iar rezultatul ei se va regăsi în contractul de studii. Opţiunile studenţilor trebuie exprimate în scris, sub semnătură, cel târziu până la sfârşitul semestrului II al anului universitar precedent celui pentru care se face alegerea. Contractele de studii se încheie, pentru toţi anii de studiu, în timpul primelor două săptămâni ale fiecărui an universitar.
 
Art. 14. În procesul de alegere a disciplinelor opţionale sunt avute în vedere, pe de o parte, constrângeri de natură profesională, stabilite de Consiliul Facultăţii în administrarea căreia funcţionează specializarea în care se urmăreşte să se obţină diploma, iar pe de altă parte, constrângeri ce ţin de politica de şcolarizare promovată de universitate şi constrângeri de ordin financiar. În baza ultimelor, opţiunea pentru o disciplină/un pachet de discipline se onorează în oferta unei specializări doar dacă are susţinerea unui număr de studenţi dat de maximul dintre 1/4 din totalul studenţilor specializării şi 10.

Art. 15. Dintre disciplinele de studiu, cel mult 4 pe semestru pot avea, atât în privinţa cursurilor, cât şi în privinţa aplicaţiilor, o desfăşurare pe parcursul tuturor celor 14 săptămâni de transmitere de cunoştinţe şi formare de abilităţi pe care semestrul le conţine. Celelalte vor fi, cel puţin în privinţa cursului, modularizate pe perioade de 4-11 săptămâni, în aşa fel încât numărul de discipline având în derulare la un moment ore de curs să nu fie mai mare de 5 (fireşte, în situaţii bine fundamentate, această limită poate fi depăşită, dar numai pentru  perioade de timp scurte). Activităţile de aplicaţii aferente disciplinelor cu 

cursurile modularizate pot fi şi ele modularizate, fie în paralel cu cursurile, fie în consecutivitatea lor. Atât în cazul disciplinelor cu cursurile modularizate, cât şi în cazul disciplinelor cu cursurile nemodularizate, este strict interzis să se programeze mai mult de 4 ore de curs la o disciplină în aceeaşi zi. 

III. DISPOZIŢII PRIVIND PARTICIPAREA STUDENŢILOR
      LA ACTIVITĂŢILE DE ÎNVĂŢĂMÂNT

Art. 16. În UPT, procesul de şcolarizare se desfăşoară pe baza unui contract individual de studii, întocmit între instituţie şi fiecare student. Toate obligaţiile şi drepturile părţilor în inter-relaţia lor se fixează prin acest contract.

Art. 17. Pentru studenţii din anii de studiu neterminali, prezenţa la activităţile de învăţământ de toate tipurile (curs, seminar, laborator, proiect, practică) este obligatorie. Pentru studenţii din anii de studiu terminali, prezenţa este obligatorie doar la seminarii, lucrări de laborator, proiecte şi practică. Studenţii ciclului II aflaţi în ani de studiu neterminali care au promovat anul de studiu imediat inferior ca integralişti cu media generală minimum 7 sunt exceptaţi de la obligativitatea de a frecventa cursurile.

Art. 18. Absentarea de la activităţile de învăţământ cu prezenţă obligatorie conduce la acordarea de  sancţiuni, după cum urmează:
a). avertisment, pentru absentarea nemotivată la peste 1/5 din numărul total de ore prevăzute în programul semestrial prin contractul de studii;
b). exmatriculare, pentru absentarea nemotivată la peste 1/3 din numărul total de ore prevăzute în programul semestrial prin contractul de studii sau în urma acordării unui al doilea avertisment, în cursul aceluiaşi an universitar.
      Sancţiunile se aplică de către Birourile Consiliilor Facultăţilor, pe baza raportărilor periodice obligatorii ale prezenţei, transmise decanatelor de către titularii de disciplină, cu precizarea că pentru exmatriculare este necesar şi girul Biroului Executiv al Senatului.

Art. 19. Seminariile, lucrările de laborator şi proiectele neefectuate în termen sau nefinalizate cu notă de promovare, se pot recupera cu alte formaţii, în timpul semestrului. Un număr de seminarii / lucrări de laborator / şedinţe de proiect,  totalizând, per  disciplină,  maximum 25 % din totalul orelor de seminar / laborator / proiect ale disciplinei, pot fi recuperate şi după un orar expres, în timpul perioadelor esenţialmente de transmitere de cunoştinţe şi formare de abilităţi sau în timpul sesiunilor, dar, în acest caz, în regim cu taxă.

Art. 20. Prezenţa la activităţile prevăzute în planul de învăţământ şi prestaţia pe parcurs la aceste activităţi sunt elemente pe baza cărora se acordă componenta notei finale numită “nota pentru activitatea pe parcurs”.  Această notă nu reprezintă o condiţie de acceptare a studentului la examene / colocvii şi nu se ia în considerare la stabilirea notei acordate în cadrul examenului / colocviului; ea intervine însă în calcularea notei finale, în conformitate cu art. 24 din prezentul regulament. 
Art. 21. Pot primi notă de promovare pentru activitatea pe parcurs la o anumită disciplină doar studenţii care şi-au efectuat toate lucrările de laborator aferente ei, au participat la cel puţin 2/3 din totalul orelor de seminar şi la cel puţin 2/3 din totalul orelor de proiect şi au avut o prestaţie profesională corespunzătoare.
 
Art. 22. Studenţii care au fost spitalizaţi, studentele în situaţii de graviditate şi maternitate, studenţii care practică sport de performanţă (adică: participă la competiţii  de nivel naţional organizate sub egida federaţiilor de specialitate), studenţii care desfăşoară activităţi artistice de nivel notabil, studenţii beneficiari de burse de studiu sau de schimb de experienţă în alte centre universitare şi alţi studenţi în situaţii excepţionale pot beneficia din partea Biroului Consiliului Facultăţii de un regim favorizant de recuperare a absenţelor la activităţile prevăzute în planul de învăţământ. Procedurile în acest sens se stabilesc de către Birourile Consiliilor Facultăţilor.

IV. DISPOZIŢII PRIVIND CONTRACTAREA DE CĂTRE
      STUDENŢI A DISCIPLINELOR DE STUDIU

Art. 23. Pentru fiecare an universitar, studenţii au obligaţia de a-şi contracta toate creditele aferente anului de studiu în care sunt înmatriculaţi –evident: încă nedobândite-, precum şi toate creditele restante din anii de studiu anteriori (evident: dacă este cazul). Dacă disciplinele încă nepromovate din anul de studiu curent şi disciplinele restante aferente anilor de studiu anteriori totalizează mai mult de 80 credite, atunci studentul are dreptul de a contracta doar o parte din disciplinele restante din anii de studiu anteriori alături de toate disciplinele încă nepromovate din anul de studiu curent, în limita a cel puţin de 80 credite.
Dacă totalul creditelor restante şi al creditelor aferente anului de studiu curent, încă nedobândite, este mai mic de 60, atunci, în completare până la atingerea încărcării totale nominale de 60 credite, se vor contracta discipline  din anul de studiu imediat următor.
Studenţii integralişti cu media multianuală mai mare sau egală cu un prag fixat de consiliile facultăţilor au dreptul ca pe lângă creditele aferente anului de studiu pe care îl urmează, încă nedobândite, să-şi contracteze discipline din anul de studiu următor, în limita unei încărcări totale de maximum 90 credite. 
Studenţii din anul III învăţământ de scurtă durată integralişti la începutul semestrului II al anului universitar curent, cu media multianuală 7, au dreptul ca, în paralel cu pregătirea examenului de absolvire, să urmeze, în regimul financiar instituit în UPT pentru recontractări punctuale de activităţi didactice, dar fără cheltuieli de personal suplimentare, un număr de discipline, cel mult egal cu 3, din curriculum-ul uneia dintre specializările de lungă durată. Uzarea de acest drept presupune aprobarea prealabilă a conducerii facultăţii în care funcţionează specializarea de lungă durată vizată. Notele la disciplinele respective nu se vor consemna în foaia matricolă anexă la diploma de absolvire, ci vor face obiectul “foii matricole de discipline facultative”.
V. DISPOZIŢII PRIVIND EVALUAREA 

Art. 24. Toate disciplinele se încheie la nivel de semestru. Practica şi Educaţia Fizică se finalizează cu calificativ, iar toate celelalte discipline se finalizează cu notă. Calificativele pot fi “promovat” sau “nepromovat”, iar notele iau valori întregi în intervalul 1-10 (se au în vedere notele finale). Valoarea unei note se stabileşte cu formula:

nota finală = parte_întreagă din (k1 e+k2 p+0.5)
unde:
e= nota la examen / colocviu / susţinere proiect 

p=nota pentru activitatea pe parcurs
k1, k2 = coeficienţi de ponderare cu proprietăţile: k1 + k2 = 1 şi 

Nota la examen / colocviu / susţinere proiect reprezintă exclusiv măsura cunoştinţelor / abilităţilor dovedite în timpul examenului / colocviului / susţinerii de proiect, în timp ce nota pentru activitatea pe parcurs este o apreciere de ansamblu a prestaţiei studentului pe parcursul întregului semestru, surprinzând elemente cum sunt: gradul şi calitatea participării la discuţii şi dezbateri şi răspunsurile date la întrebări în cadrul orelor de curs, seminar, laborator şi proiect, modul de efectuare a lucrărilor de laborator, gradul de achitare de teme şi calitatea acestora, ritmicitatea în munca de proiectare, prezenţa la orele de curs, seminar, laborator, proiect, etc. Ambele aceste note se pot exprima fie prin numere întregi, fie prin numere reale cu două zecimale, după cum consideră titularul de disciplină. Nota finală, însă, este obligatoriu număr întreg. 

Art. 25. Nota la examen / colocviu poate fi fie rezultatul unei evaluări unice, vizând toată materia, fie media aritmetică între o notă de examen / colocviu parţial, corespunzător primei  jumătăţi  a  materiei  şi  o  notă de examen / colocviu final, vizând partea a II-a a materiei; examene / colocvii parţiale se organizează -şi este obligatoriu să se organizeze- numai la disciplinele cu cursul desfăşurat pe parcursul tuturor celor 14 săptămâni de transmitere de cunoştinţe şi formare de abilităţi pe care un semestru le conţine.

Art. 26. Nota la susţinerea de proiect este o funcţie doar de valoarea proiectului (sub multiple aspecte apreciată), de calitatea prezentării sale scrise şi orale, de răspunsurile date la întrebări cu ocazia susţinerii şi, în cazul lucrărilor în echipă, de aportul personal adus de fiecare student în parte la realizarea lucrării.

Art. 27. În cazul în care la o anumită disciplină se optează pentru evaluare totalmente pe parcurs, atunci, evident, pentru acea disciplină nu se poate vorbi despre notă la examen / colocviu, iar cei doi coeficienţi definiţi la art. 24 vor avea valorile k1=0, k2=1.  

Art. 28. Formula de la art. 24 se aplică doar dacă ambele note ce intervin în cadrul ei au valori mai mari sau egale cu 5. În cazul în care această condiţie nu este îndeplinită, atunci nota finală nu se poate calcula, iar studentul rămâne nepromovat, neacordându-i-se nici un punct de credit la disciplina în cauză.
 
Art. 29. Programarea activităţilor de evaluare –se au în vedere cele normale, şi nu cele suplimentare, care vor fi tratate la art. 30- se face după cum urmează:
•	susţinerile de proiecte: exclusiv în   perioadele   esenţialmente   de   transmitere de cunoştinţe  şi  formare de abilităţi
•	colocviile: exclusiv în   perioadele   esenţialmente   de   transmitere de cunoştinţe  şi  formare de abilităţi
•	examenele: cu precădere  în  sesiuni,  dar posibil şi în perioadele esenţialmente de transmitere de cunoştinţe  şi  formare de abilităţi, în alte săptămâni decât cele direct premergătoare sesiunilor; în sesiunile de 1 săptămână se vor programa 1-2 examene, în sesiunile de 2 săptămâni se vor programa 2-4  examene, iar în sesiunile de 3 săptămâni se vor programa 3-4 examene (evident, în toate cazurile, examenele pot fi unele parţiale, iar altele integrale).

Art. 30. Pentru fiecare probă de evaluare –examen / colocviu / susţinere de proiect-, pe lângă programarea normală, numerotată cu 1, se asigură încă două programări: una –programarea 2- în regim fără taxă (ca şi programarea 1) şi alta –programarea 3- în regim cu taxă. Examenele  parţiale nu sunt avute în vedere aici; ele se programează o singură dată –evident: fără taxă-, fără împietare asupra celor 3 programări referite anterior.

	Programările 2 şi 3 ale probelor aferente semestrului I pot fi localizate oricând pe parcursul perioadelor esenţialmente de transmitere  de cunoştinţe  şi  formare de abilităţi ce succed programării 1, cu respectarea prevederilor art. 31; pentru programarea 3, se pot face  derogări,  cu  aprobarea  BES, astfel încât ea să poată fi făcută şi în sesiunea 5.

	Programarea 2 a probelor aferente semestrului II se localizează pe parcursul perioadelor esenţialmente de transmitere  de cunoştinţe  şi  formare de abilităţi ce succed programării 1 sau în timpul sesiunii 4. În cazul anilor terminali, atât programarea 1, cât şi programarea 2 aferente disciplinelor din semestrul II vor fi localizate în timp util, înaintea primei probe a examenului de finalizare a studiilor.

	Programarea 3 a probelor aferente semestrului II se localizează în timpul sesiunii 5 (sesiunea de toamnă). Se precizează că au dreptul de participare la sesiunea de toamnă doar studenţii care la finele sesiunii de vară totalizează în contul anului de studiu pe care îl urmează minimum 30-x credite, unde x este numărul de credite aferente practicii în acel an, în cazul anilor de studiu neterminali, respectiv minimum 20 credite la forma lungă de învăţământ şi minimum 30 credite la forma scurtă de învăţământ, în cazul anilor de studiu terminali. Neîndeplinirea acestei condiţii conduce automat, mai puţin în cazurile în care se beneficiază de întreruperea studiilor, la exmatriculare.  

Se precizează că susţinerea de probe de evaluare în cadrul programării 3 în scopul mării notei –adică: din postura de promovat- se exceptează de la taxă.

Art. 31. Indiferent de tipul lor, evaluările se programează de comun acord de către studenţii şi cadrele didactice în cauză, sub aprobarea Birourilor Consiliilor Facultăţilor, iar calendarul lor se face cunoscut prin afişare la avizierele facultăţilor cu cel puţin 4 săptămâni înainte.

Art. 32. Examenele / colocviile se susţin scris, oral sau scris şi oral. Forma de susţinere se stabileşte de către Biroul Consiliului Facultăţii, prin consultare cu titularii de disciplină. Se va evita, pe cât posibil, opţiunea pentru examinare orală la anii de studiu de dimensiuni mari. Durata examenelor scrise parţiale este de 1,5 ore, iar a examenelor scrise integrale -de 3 ore (se are în vedere timpul efectiv de lucru al studenţilor). La examenele / colocviile orale, fiecare student va avea asigurate 15-20 minute pentru pregătirea răspunsului şi 15-20 minute pentru prezentarea răspunsului.

Art. 33. La toate probele de evaluare, studenţii au obligaţia de a se legitima cu carnetul de student şi de a prezenta acest carnet titularului de disciplină, în vederea consemnării notei finale, indiferent  dacă  aceasta  este de promovare sau nu.
 
Art. 34. Frauda şi tentativa de fraudă în procesul de evaluare se sancţionează cu exmatricularea din UPT. 

VI. DISPOZIŢII PRIVIND PROMOVAREA

Art. 35. Problema  promovării / nepromovării   se  pune,  pe  de  o parte, la  nivel  de  disciplină, iar pe de altă parte, la nivel de an de studiu.

Art. 36. O disciplină este promovată atunci când nota finală aferentă ei este cel puţin 5 sau, în cazul disciplinelor prevăzute cu calificativ, când calificativul aferent ei este "promovat". 

Art. 37. Un an de studiu neterminal este promovat atunci când totalul creditelor obţinute prin promovarea de discipline din planul său de învăţământ este mai mare sau egal cu 40. Evident, obligaţia nominală a studenţilor este, însă, de a obţine într-un an universitar 60 credite. Posibilitatea de promovare cu un deficit de până la 20 credite raportat la cele 60 credite nominale este prevăzută cu titlu de derogare, pentru a se veni în sprijinul studenţilor care, din motive de forţă majoră -de ordin medical, financiar, familial, etc.- ajung în imposibilitatea de a se angrena în procesul de învăţământ cu întregul lor potenţial. Întrucât în anii de studiu terminali disciplinele de studiu au asociate la forma lungă de învăţământ doar 30 credite şi la forma scurtă de învăţământ doar 45 credite, restul până la 60 revenind examenului de diplomă, condiţia de promovare a acestor ani este obţinerea a cel puţin 20 credite la forma lungă de învăţământ şi a cel puţin 30 credite la forma scurtă de învăţământ.

Art. 38. Nepromovarea unei discipline în cadrul unui an universitar implică obligativitatea recontractării ei începând din anul universitar imediat următor, în fiecare an, până la promovare. Recontractarea se face cu taxă punctuală, pe disciplină,  reprezentând  o  cotă  parte  din  taxa  de  studiu anuală a regimului cu  taxă,  proporţională cu ponderea pe care creditele disciplinei o au în creditajul anual nominal (60); dacă disciplina a fost nepromovată doar la examen / colocviu / susţinere proiect, după caz, atunci taxa de recontractare va fi de 15 % din valoarea ei integrală; dacă disciplina a fost nepromovată doar la activitatea pe parcurs, atunci taxa de recontractare va fi de 85 % din valoarea ei integrală. Taxa  de recontractare –fie ea integrală sau redusă, nu contează- se multiplică, de la an la an, cu 0.5*(x+1), unde x este decalajul în ani universitari între anul curent şi anul în  care  disciplina  ar  fi  trebuit  promovată,  în mod normal (în mod firesc, în stabilirea valorii lui x nu se iau în considerare anii în care persoana în cauză nu a avut calitatea de student sau a fost în întrerupere de studii).

Dacă disciplinele încă nepromovate din anul de studiu curent şi disciplinele restante aferente anilor de studiu anteriori totalizează mai mult de 80 credite, atunci studentul are dreptul de a contracta doar o parte din disciplinele restante din anii de studiu anteriori alături de toate disciplinele încă nepromovate din anul de studiu curent, în limita a cel puţin de 80 credite.

Disciplinele se pot recontracta şi în cazul în care sunt promovate, dar studentul nu este satisfăcut de nota pe care a obţinut-o. În acest caz, dacă noua notă este mai mare decât prima, atunci se ia în considerare, altfel, se ignoră. Recontractările pentru mărirea notei se fac în regim fără taxă.

În contextul recontractării, notele de promovare agreate de student la activitatea pe parcurs, examene parţiale, examene integrale, colocvii sau proiecte se recunosc fără nici o condiţionare.

În cazurile în care se consideră oportun, conducerile facultăţilor pot aproba -în prealabil, cu ocazia încheierii contractelor de studii, şi nicidecum postfactum- frecventarea de către studenţii în cauză a disciplinelor recontractate cu alte serii de curs din aceeaşi facultate sau dintr-o altă facultate a UPT la care ele se regăsesc în planurile de învăţământ, fără a avea importanţă dacă în acest fel se ajunge sau nu la un alt titular de disciplină decât cel iniţial (evident, conducerile facultăţilor vor ţine seamă de limitele de încărcabilitate a titularilor de disciplină vizaţi şi de toate celelalte aspecte cu impact asupra seriozităţii şi calităţii procesului instructiv pe care îl asigură UPT). Dacă o anumită disciplină ajunge să nu mai funcţioneze, ca urmare a modificării planurilor de învăţământ şi există studenţi care o au nepromovată, atunci Birourile Consiliilor Facultăţilor vor stabili respectivilor studenţi, din planurile de învăţământ curent în vigoare, noi obligaţii, totalizând acelaşi număr de credite. De asemenea, în contextul recontractărilor, Birourile Consiliilor Facultăţilor pot aproba studenţilor ca în loc să-şi recontracteze o disciplină opţională pe care nu au reuşit să o promoveze,  să-şi  contracteze o altă disciplină, cu toate obligaţiile conexe, desigur: totalizând acelaşi  număr  de credite; noua disciplină va fi tratată sub toate aspectele -inclusiv sub cel financiar-, ca şi cum de la început ar fi fost ea cea contractată, şi nu disciplina pe care o înlocuieşte.

Art. 39. Nepromovarea unui an universitar -adică: netotalizarea la finele unui an universitar a cel puţin x  credite la disciplinele din planul de învăţământ al anului de studiu în cauză, cu x=40 pentru anii de studiu neterminali, x=20 pentru anii de studiu terminali de la forma lungă de învăţământ şi x=30 pentru anii de studiu terminali de la forma scurtă de învăţământ- conduce automat, mai puţin în cazurile în care se beneficiază de întreruperea studiilor, la exmatriculare.  
            VII. DISPOZIŢII PRIVIND FINALIZA REA STUDIILOR

Art. 40. Finalizarea studiilor în UPT se realizează printr-un examen ce constă în:
1.	o probă de verificare a cunoştinţelor fundamentale şi de specialitate;
2.	o probă de susţinere a unui proiect, numit proiect de diplomă.

Accesul la proba a doua este condiţionat de promovarea probei întâi.

Art. 41. Pot participa la examenul de finalizare a studiilor într-o sesiune doar studenţii care la începutul semestrului în timpul căruia este plasată respectiva sesiune nu cumulează mai mult de 30 credite restante, din totalul obligaţiilor aferente specializării pe care o urmează. Dintre studenţii care îndeplinesc această condiţie preliminară, au acces la susţinerea efectivă a examenului doar aceia care la data primei probe sunt în posesia unui total de (2n-1)*30 credite, la forma lungă de învăţământ şi de (2n-1)*30 + 15 credite, la forma scurtă de învăţământ, unde n este durata normală a studiilor exprimată în ani de studiu şi care, în plus, deţin un certificat de competenţă lingvistică pentru comunicarea de specialitate într-o limbă de largă circulaţie internaţională. Acest certificat poate fi eliberat fie de Departamentul de Comunicare şi Limbi Străine al UPT, fie de Ambasade, Consulate sau Centre Culturale ale ţărilor care au limba respectivă drept limbă oficială. Departamentul de Comunicare şi Limbi Străine al UPT va elibera certificate studenţilor care fie au studiat cel puţin un semestru limba modernă în cauză, obţinând notă de promovare, fie au susţinut cu succes un test de competenţă lingvistică în organizarea sa.

Studenţii care la începutul semestrului în timpul căruia este plasat examenul de finalizare a studiilor cumulează mai mult de 30 credite restante, vor avea reziliată, prin intervenţie unilaterală a universităţii, poziţia “Examen de finalizare a studiilor” din contractul de studii pe anul curent.

Art. 42. Examenul de finalizare a studiilor se promovează doar prin promovarea ambelor sale probe. Promovarea examenului, în ansamblul său, conduce, implicit, la obţinerea a 30 credite, la forma lungă de învăţământ şi a 15 credite, la forma scurtă de învăţământ, pe care el le are alocate cu obligativitate. Nepromovarea a cel puţin uneia dintre probe conduce la neacordarea nici unui punct de credit şi la necesitatea repetării întregului examen. 

Art. 43. Studenţii care promovează examenul de finalizare a studiilor şi, astfel, ajung în posesia a 2n*30 credite (cu n acelaşi de la art. 41) primesc diploma de studii superioare pe care o statuează reglementările legale în vigoare. 

Art. 44. Studenţii cu examenul de finalizare a studiilor nepromovat, dar aflaţi în posesia  a  cel  puţin (2n-1)*30 credite,  la  forma  lungă  de  învăţământ, respectiv a cel puţin (2n-1)*30 + 15 credite, la forma scurtă de învăţământ (cu n acelaşi de la art. 41), nu pot primi, încă,  diploma de studii superioare referită la art. 43, ci doar un certificat de studii superioare nediplomate, care se eliberează la cerere.
 
Art. 45. Studenţii care după sesiunea de toamnă a anului universitar în care au urmat anul de studiu terminal nu ajung în posesia celor (2n-1)*30 credite,  la  forma  lungă  de  învăţământ, respectiv a celor (2n-1)*30 + 15 credite, la forma scurtă de învăţământ (cu n acelaşi de la art. 41) prevăzute prin planul de învăţământ al specializării în cauză (evident: este doar aceia dintre ei care nu ajung sub incidenţa art. 39), au la dispoziţie un număr nelimitat  de  ani  pentru a-şi recontracta disciplinele restante, în conformitate cu art. 38. În evidenţele UPT, aceşti studenţi vor figura în ani de studiu de extensie (extensie 1, extensie 2, etc.), fără, însă, a mai beneficia de vreo facilitate legată de statutul de student (cazare, bursă, ajutor social, reducere de preţ pe mijloacele de transport în comun, amânare satisfacere stagiu militar, etc.).
   VIII. DISPOZIŢII  PRIVIND  DOBÂNDIREA  CALITĂŢII
            DE  STUDENT AL UPT 

Art. 46. Calitatea de student al UPT se obţine / reobţine în unul din următoarele moduri:
a)	prin concurs de admitere pe locurile alocate de MEN pentru şcolarizare fără taxă;
b)	prin concurs de admitere pe locurile stabilite de SENATUL UPT pentru şcolarizare cu taxă;
c)	prin recunoaşterea premiilor obţinute la fazele naţionale şi internaţionale ale concursurilor profesionale organizate pentru elevii de liceu şi acceptarea laureaţilor pentru şcolarizare fără taxă;
d)	prin concurs de admitere pe locurile stabilite de SENATUL UPT pentru urmarea în paralel a unei a doua specializări în regim cu taxă;
e)	prin concurs de admitere pe locurile stabilite de SENATUL UPT pentru urmarea în serie a unei a doua specializări, în regim fără taxă, respectiv în regim cu taxă;
f)	prin concurs de admitere pentru continuarea la învăţământul de lungă durată a studiilor absolvite la învăţământul de scurtă durată, pe locurile stabilite de SENATUL UPT, în regim fără taxă, respectiv în regim cu taxă;
g)	prin concurs de admitere pentru continuarea la învăţământul de scurtă durată a studiilor absolvite la învăţământul postliceal de maiştri, pe locurile stabilite de SENATUL UPT, în regim fără taxă, respectiv în regim cu taxă;
h)	prin transfer de la o altă universitate de stat, cu păstrarea regimului de şcolarizare iniţial (cu taxă/fără taxă) sau cu trecere din regimul fără taxă în regim cu taxă, după caz;
i)	prin reînmatriculare cu taxă, până la promovarea în anul de studii imediat superior, iar după aceea, cu reactivarea regimului de şcolarizare iniţial (cu taxă/fără taxă).
j)	prin reînmatriculare cu transfer de la forma lungă de învăţământ la forma scurtă de învăţământ, în regimul de şcolarizare iniţial (cu taxă / fără taxă).
k)	prin repartiţie MEN

	În toate cazurile, calitatea de student se revalidează anual, o dată cu semnarea bilaterală a contractului de studii. Cu această ocazie, se actualizează, dacă este cazul, regimul financiar al studiilor, în acord cu reglementările în vigoare.

Art. 47. Înmatricularea se face în anul de studii I, cu zero puncte de credit, pentru studenţii care nu au în posesie, din contexte anterioare, studii superioare recognoscibile şi echivalabile, respectiv în cel mai mare an de studii, x, pentru care, în urma aplicării procedurii de recunoaştere şi echivalare de studii, nu rezultă un deficit de puncte de credit mai mare de 20*(x-1), în raport cu numărul de puncte de credit ce ar corespunde în mod nominal începutului acelui an.

IX. DISPOZIŢII  PRIVIND  ÎNTRERUPEREA  /  RELUAREA
      STUDIILOR

Art. 48. Studenţii ajunşi în imposibilitatea temporară de continuare a studiilor datorită unor situaţii de forţă majoră -competenţa de apreciere în această privinţă revine  Biroului  Executiv  al  Senatului-  pot beneficia, o singură dată pe fiecare
ciclu de studii, de dreptul de a-şi întrerupe studiile; durata maximă a întreruperii este de 24 luni, numărate de la începutul semestrului în timpul căruia este iniţiat demersul de obţinere a ei. Pe parcursul perioadei de întrerupere a studiilor, se păstrează calitatea de student, dar se suspendă dreptul de a accede la facilităţile sociale acordate studenţilor. Întreruperea studiilor se poate acorda oricând, cu condiţia ca la data solicitării ei, studentul să nu fie ajuns în postura de exmatriculabil.

Reluarea studiilor întrerupte se face pe bază de cerere scrisă. Studenţii care şi-au întrerupt studiile pe parcursul semestrului I îşi pot relua studiile doar de la început de an universitar. Contractul de studii al acestor studenţi nu va fi marcat  în  nici  un  fel de faptul că ei au avut studiile întrerupte. Studenţii care şi-au întrerupt studiile pe parcursul semestrului II îşi pot relua studiile fie de la început de an universitar, fie de la început de semestru II. În primul caz, pentru semestrul I ei vor contracta disciplinele restante aferente anilor de studiu anteriori şi anului de studiu curent, în regim cu taxe punctuale, conform art. 38 şi,  dacă  mai este cazul, în completare până la 30 credite, discipline în avans din 
anul de studiu imediat superior -acestea în regimul în care respectivii studenţi se află la studii. În ambele cazuri, contractarea de discipline din semestrul II de către această categorie de studenţi nu va fi marcată  în  nici  un  fel de faptul că ei au avut studiile întrerupte. 

X. DISPOZIŢII    PRIVIND   EXMATRICULAREA  / 
     REÎNMATRICULAREA 

Art. 49. Studenţii care:
a)	absentează nemotivat la peste 1/3 din numărul total de ore prevăzute în programul semestrial prin contractul de studii sau cei care ajung să primească un al doilea avertisment în cursul aceluiaşi an universitar
sau:
b)	totalizează, fără a beneficia de întreruperea studiilor, la sfârşitul sesiunii de vară, pentru un an de studiu neterminal, mai puţin de 30-x credite, unde x este numărul de credite aferente practicii în acel an, iar pentru un an de studiu terminal, mai puţin de 20 credite la forma lungă de învăţământ, şi mai puţin de 30 credite la forma scurtă de învăţământ, în toate cazurile, la disciplinele din planul de învăţământ al anului de studiu urmat
sau:
c)	totalizează, fără a beneficia de întreruperea studiilor, la sfârşitul unui an universitar, pentru un an de studiu neterminal, mai puţin de 40 credite
sau:
d)	fraudează sau încearcă să fraudeze în procesul de evaluare
sau:
e)	nu-şi achită obligaţiile financiare faţă de UPT în termenele fixate
sau:
f)	intreprind alte acte incompatibile cu calitatea de student (aprecierea în acest sens revine Biroului Executiv al Senatului UPT)
sau:
g)	nu semnează contractul de studii în termenul fixat 
sau:
h)	solicită să renunţe la calitatea de student al UPT
se exmatriculează din UPT. În toate cazurile, în mod implicit, prin exmatriculare, eventualele debite ale studentului faţă de UPT reprezentând  taxe aferente procesului de învăţământ, se sting.
Art. 50. Studenţii exmatriculaţi pot fi reînmatriculaţi, cu aprobarea Biroului Executiv al Senatului UPT, nu însă în anul universitar în care s-a produs exmatricularea. Reînmatricularea se poate face fie cu taxă până la promovarea în anul de studii imediat superior, iar după aceea, cu reactivarea regimului de şcolarizare iniţial (cu taxă / fără taxă), fie cu transfer de la forma lungă de învăţământ la forma scurtă de învăţământ, în regimul de şcolarizare iniţial (cu taxă / fără taxă). Reînmatricularea se face numai de la început de an universitar.

Reînmatricularea cu taxă până la promovarea în anul de studii imediat superior, iar după aceea, cu reactivarea regimului de şcolarizare iniţial (cu taxă/fără taxă)  incumbă obligativitatea studenţilor ca în anul universitar în care se produce reînmatricularea să-şi contracteze disciplinele încă nepromovate din anul de studiu curent, disciplinele restante aferente anilor de studiu anteriori şi, dacă mai este cazul, în completare până la minimum 60 şi maximum 70 credite, la opţiunea studentului, discipline în avans din anul de studiu imediat superior, toate în regim cu taxe punctuale. Dacă disciplinele încă nepromovate din anul de studiu curent şi disciplinele restante aferente anilor de studiu anteriori totalizează mai mult de 80 credite, atunci studentul are dreptul de a contracta doar o parte din disciplinele restante din anii de studiu anteriori alături de toate disciplinele încă nepromovate din anul de studiu curent, în limita a cel puţin de 80 credite.

Reînmatricularea cu transfer de la forma lungă de învăţământ la forma scurtă de învăţământ incumbă obligativitatea studenţilor ca în anul universitar în care se produce reînmatricularea să-şi contracteze disciplinele restante aferente anilor de studiu anteriori şi anului de studiu curent şi, dacă mai este cazul, în completare până la 60 credite, discipline în avans din anul de studiu imediat superior, primele (cele aferente anilor de studiu anteriori) -în regim cu taxe punctuale, iar celelalte -în regimul de şcolarizare iniţial. 

Art. 51. Exmatricularea atrage după sine obligaţia studenţilor care au beneficiat de bursă din partea UPT de a returna contravaloarea respectivei burse, indexată cu rata inflaţiei; studenţii care se reînmatriculează începând cu proximul an universitar care succede exmatriculării, de asemenea în UPT, se exceptează de la această obligaţie. 

XI. DISPOZIŢII    PRIVIND TRANSFERURILE

Art. 52. UPT înmatriculează prin transfer doar studenţi proveniţi de la universităţi de stat, de la profile identice sau asimilabile celor pe care le vizează, care au acordul universităţilor respective şi acceptul facultăţii la care solicită să fie transferaţi. Înmatricularea lor se face în anul de studiu şi în regimul de şcolarizare rezultate pe baza art. 46 şi 47 din prezentele reglementări.

Art. 53. Transferurile în interiorul UPT se pot face doar cu acordul Biroului Consiliului Facultăţii / Birourilor Consiliilor Facultăţilor implicate, în urma avizelor responsabililor specializărilor implicate, cu condiţia ca studentul în cauză să fi obţinut la concursul de admitere o medie cel puţin egală cu media minimă cu care s-a intrat în anul respectiv la profilul pe care îl vizează.

Art. 54. Transferurile sunt posibile doar între forme de învăţământ de aceeaşi durată sau de la forma lungă de învăţământ către forma scurtă de învăţământ.

Art. 55. Pot beneficia de transfer  către UPT sau în interiorul UPT doar studenţii care, pe baza art. 47 din prezentele precizări ar putea fi înmatriculaţi într-un an de studiu mai mare sau egal cu doi la profilul / specializarea spre care aspiră.

Art. 56. Toate tipurile de transfer se aprobă de către Biroul Executiv al Senatului, iar evidenţa transferurilor aprobate se va ţine atât la rectorat, cât şi la decanate şi va cuprinde, pe de o parte, cererile în speţă, îndosariate cronologic, iar pe de altă parte, o sinteză tabelară a informaţiilor pe care cererile le conţin, organizată de asemenea în ordine cronologică. 

XII. DISPOZIŢII PRIVIND REGIMUL STUDIILOR

Art. 57. Studenţii admişi la studii pe locuri cu taxă îşi păstrează statutul de nefinanţaţi de la bugetul statului până la finele studiilor.

Art. 58. Studenţii admişi la studii pe locuri fără taxă îşi pot păstra statutul de finanţaţi de la bugetul statului doar timp de un an universitar pentru fiecare an de studiu. Se exceptează de la această prevedere studenţii transferaţi de la forma lungă de învăţământ la forma scurtă de învăţământ şi studenţii absolvenţi de formă scurtă de învăţământ admişi la continuarea studiilor la forma lungă de învăţământ, al căror prim an după trecerea de la o formă de învăţământ la alta este, la nevoie concesiv fără taxă, atunci când regimul lor de studii anterior a fost fără taxă. 

Art. 59. Studenţii admişi la studii pe locuri fără taxă, ajunşi, din diverse motive,  exmatriculaţi, care şi-au redobândit calitatea de student al UPT la aceeaşi formă de învăţământ, vor avea regimul cu taxă până la promovarea în anul de studii superior, după care vor reveni la statutul iniţial de studenţi finanţaţi de la bugetul statului.

	XIII. DISPOZIŢII  FINALE

Art. 60. Prezentul regulament integrează toate reglementările şi dispoziţiile referitoare la procesul de învăţământ, adoptate, respectiv validate de Senatul UPT începând din 1998 şi rămase valabile până în prezent, şi se aplică începând din anul universitar 2004 / 2005 pentru toţi studenţii UPT de la învăţământul de formare iniţială. 

RECTOR,						  	 SECRETAR ŞEF,
Prof.dr.ing. Nicolae ROBU					Alexandru GAŞPAR